Gazprom ja laienev Shell on sõlmimas liitlassuhteid, plaanis on lisa Nord Streamile
![Gazpromi juht Aleksei Miller ja Shelli juhatuse esimees sõlmisid koostöömemorandumi](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/863d3e50-c415-11eb-aef0-67502e5bae30.jpg?noup&w=1200&h=711&ch=0.8174&cw=1&cx=0&cy=0.0154&r=16:9)
Vene riikliku naftafirma Gazpromi ja rahvusvaheline energiakontserni Royal Dutch Shell vahel on sündimas äriliit, mille abil loodab Vene gaasihiid saavutada ligipääsu uutele turgudele.
Gazpromi juht Aleksei Miller ütles intervjuus Reutersile, et lisaks Sahalini saartele loodavatele LNG-terminalidele on leppe üheks osaks ka kahe uue Nord Stream gaasijuhtme ehitamine Läänemerre. See võimaldaks Saksamaa-poolsetel partneritel E.ON ja OMV tarnida Euroopasse 55 miljardit kuupmeetrit gaasi rohkem kui praegu. Loodetavad mahud moodustavad Euroopa vajadustest ligi kümnendiku. Tarnitav gaas jõuaks ka Saksamaast edasi Austriasse, kuhu plaanitakse rajada üks Euroopa suurimaid gaasitransiidi sõlmpunkte, vahendab Reuters.
Sellise mastaabiga projektidele eelneb enamasti aastaid ettevalmistustöid, millest suur osa on Milleri sõnul juba tehtud. Valmis on tuleva gaasijuhtme marsruut, samuti on välja valitud ka paljud ehitusfirmad ja gaasijuhtme tootjad. Projekti hinnanguliseks maksumuseks on 9,9 miljardit eurot, mille rahastamiseks saadakse 70% pangalaenudest ja 30% osanikelt. 1225 km pikkune plaanitav gaasijuhe saaks alguse Leningadi oblasti lääneosas Ust-Luga sadama lähedal mõnekümne kilomeetri kaugusel Eesti piirist.
Suur võit ei asenda Turkish Streami
„Niivõrd olulisi dokumente allkirjastatakse vaid kord viie, võib-olla kümne aasta jooksul,“ kommenteeris sõlmitud lepingut Gazpromi juht Aleksei Miller. Olukorras, kus paljud Euroopa riigid on Venemaa gaasi kasutamist vähendamas, on leping Shelliga maailma suurimale gaasitootjale Gazpromile suur võit.
Käimasoleva konflikti tõttu Ukrainas otsib Gazprom võimalusi tarnida oma gaasi muid teid pidi. Üks planeeritav projekt on Turkish Stream gaasijuhe, mis kulgeks läbi Musta mere ja võimaldaks Venemaale gaasitarnete sujuvat jätkamist ka 2019. aastal, mil transiidileping Kiieviga lõpeb. Siiski rõhutas Miller, et Nord Streami arenduse näol ei ole tegemist Musta mere projekti asendusega.
Projektist rääkides eitas Miller igasuguseid poliitilisi motiive öeldes, et ärihuvid on lihtsalt üle poliitika: „Me oleme oma Euroopa partneritelt saanud sõnumeid, et traditsioonilise maagaasi tootmise mahud on arvestatavas languses. Ilma vene maagaasi lisata ei saa nad lihtsalt hakkama.“