Valitsus tegi otsuseid teise pensionisamba osas: esimesed väljamaksed peaksid olema võimalikud 2021. aasta algusest
![](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/fd0c0950-bd06-11eb-9adc-2f944b583ae3.jpg?noup&w=1200&h=711&fx=0.5&fy=0.5&ch=0.8435&cw=1&cx=0&cy=0.079&r=16:9)
Tänasel valitsuse pressikonverentsil räägiti kõige enam reformist teise pensionisamba ümberkorraldamisel, mille üle valitsus arutles tänasel istungil ning kabinetinõupidamisel.
Rahandusminister Martin Helme sõnul on valitsus olulised otsused pensionisüsteemi muudatuste osas tänaseks langetanud ning tegemist on mahuka sammuna nii tehniliselt kui majanduslikult, mille mõju rahandusele on suur.
"Soovime oktoobris selle eelnõuga riigikogus alustada, eelnõu võiks aasta lõpuks olla vastu võetud, kehtima hakkaks see uue aasta algusest. Siis on ametkondadel aega pool aastat teha ettevalmistusi ja alates juulist peaksid inimesed saama hakata raha välja võtma teisest pensionisambast. Esimesed väljamaksed peaksid olema võimalikud 2021. aasta algusest," sõnas Helme.
Täpset teisest pensionisambast lahkujate hulka ei osanud Helme öelda, kuid käimas on küsitlus, mis annab valitsusele septembri alguseks esialgse ülevaate võimalikust lahkujate arvust ning selle mõjust majandusele laiemalt.
Lisaks täpsustas rahandusminister, et teise sambasse 4+2 skeemi alusel kogunenud raha käsitletakse kogu ulatuses inimesele kuuluva summana, kuid teisest sambast raha välja võtmisel tuleb meeles pidada, et senise teise sambasse raha kogumise ajal on olnud esimese samba sissemaksed väiksemad ning seetõttu saab inimese riikliku vanaduspensioni summa olema pelgalt esimesele sambale tuginedes väiksem.
Ühtlasi küsiti ministritelt, et mida nad arvavad Stenbocki maja ees protesteerijatest, kes enne pressikonverentsi sinna plakatitega kogunesid. Kõik ministrid kinnitasid ühest suust, et neile lähevad oponeerivad avaldused korda ning arvamusvabadus on tähtis ning iga kodaniku õigus.
"Aga see, et see meile korda läheb, ei tähenda, et me nendega vaadetega nõus oleme. Mul oleks maru hea meel, kui opositsiooni töö toimuks riigikogus ning oleks loogiline ja argumenteeritud. [Praegu] on väga hea vaidlus poliitikas, pole midagi sellist, mille eest põgenema peaksime. Aga mul on tunne, et neile protesteerijatele ei lähe üldse korda, mis siin [valitsuses] tehakse. See on protest protesti pärast. Ja nii ei saa dialoogi tekkida," märkis Helme.
Sotsiaalminister Tanel Kiik lisas, et valitsuse roll peaks olema ühiskonna rahustamine. "Need inimesed, kes täna kahtlevad selle valitsuse poliitikas ja sõnades, et need inimesed tõdeksid, et valitsus seisab kõigi eest, ka nende eest, kelle poliitiline eelistus on mujal. Eesmärk on see, et neid inimesi oleks iga päev vähem, kes tuleksid protesteerima," märkis ta.
Igal nädalal Stenbocki maja ette kogunevate meeleavaldajatega liitusid täna liikumise Meie Eesti aktivistid. Kokku oli täna valitsuse ees mõnikümmend protesteerijat.