Majandusanalüütik: sel aastal vaatavad eestlased inflatsiooni tõttu eelkõige odavbrändide poole
(66)![Postimaja H&M](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/ade8cb80-bad4-11eb-affc-2b947d33f213.jpg?noup&w=1200&h=711&ch=0.8435&cw=1&cx=0&cy=0.0009&r=16:9)
Eriti mõjutab see vaesemaid leibkondi. Samas loob see Nestori sõnul head eeldused soodsamate brändide eduks.
„Inflatsiooni mõju hakkab kaubandusvaldkonda aina enam kohale jõudma ja eriti mõjutab see vasemaid leibkondasid, kelle eelarvest moodustavad toidu- ja energiakulud kõige suurema osa. Seetõttu võib-olla ei olegi väga halb aasta sellistele säästukaupadele. Meil on tulnud suur jaekaubanduskett just turule, kes on keskendunud sellele nišile, kus soodsat hinda taga otsitakse. Ma usun, et täna on päris hea keskkond kus neil tegutseda," rääkis Nestor.
Samas leidis Nestor, et jõukamate leibkondade tarbimisharjumusi praegune inflatsiooniline majanduskeskkond oluliselt ei muuda, kuna see summa, mida igapäevaselt toidule kulutatakse on ehk number, mida väga palju ei vaadatagi.
Suur tõus ootab Nestori sõnul ees ka teenusmajandust, mis on koroonaviiruse laias plaanis seljatanud ja taastunud suuresti koroonaeelsele tasemele.
„Me juba praegu näeme, et restoranide käibenumbrid ületavad paljudes kohtades koroonaeelset aega ja see on jätkuv trend. Tundub, et koroonaga on vähemalt sügiseni ühelpool ja meid kõiki ootab ees selline suur pidu," sõnas Nestor.
Osaline lahendus on saabumas ka tööjõuturule, kus Ukraina sõja eest põgenenud inimesed aitavad leevendada Eesti tööjõuturul pikka aega probleemiks olnud töötajate põuda. Suurim puudus on ennekõike madalama palgaga ametikohtadele sobivatest inimestest. Samas näiteks teenindussektoris on väga oluline just keeleoskus, seega ei ole veel päris selge, kui olulisel määral tööjõuprobleem leeveneb.
Üldiselt jäi Mihkel Nestor enda ettekandes Eesti väljavaadete osas optimistlikuks, viidates, et koroonakriis on meie majanduse jaoks olnud suures plaanis edukas ja majanduslangus on olnud teiste riikidega võrreldes väike. Samuti kui vaadata Euroopa riikide SKP-d inimese kohta, mis on korrigeeritud vastava riigi hinnatasemega, siis juba üle-eelmisel aastal jõudsime me järele Hispaaniale ja kaugel ei ole enam ka Itaalia.
„Itaalia tuleb meile selg ees sealt praegu vastu ja varsti võib Eesti turist Roomas tunda end jõuka põhjamaa inimesena, kes tuli soodsamasse Lõuna-Euroopa riiki raha kulutama," sõnas Nestor.